![](https://ssszl.sk/wp-content/uploads/2023/04/juan-encalada-scteca0mf1a-unsplash.jpg)
Marianna Lörinczová, 2.ročník LF UK BA
Gravidita predstavuje v živote ženy veľmi náročné obdobie plné zmien. Toto obdobie života bolo preto predmetom množstva štúdií už v minulosti. Mnohí vedci si všimli zvýšené riziko ochorení ďasien u gravidných žien prevažne počas druhého a tretieho trimestra tehotenstva. Rozličné štúdie si tiež všimli súvis medzi ochoreniami ústnej dutiny a nízkou hmotnosťou novorodenca. Z tohto dôvodu je potrebné sledovať stav ústnej dutiny počas tehotenstva, no i po pôrode, aby sme dokázali predísť riziku oboch týchto ochorení.
Zmeny a nárast hladiny pohlavných hormónov v krvi počas tehotenstva ovplyvňujú rozličné orgány a spôsobujú zmeny v imunitnom systéme. Dochádza k inhibícii aktivity T-lymfocytov, zníženiu chemotaxie a fagocytózy neutrofilov, ku zmene lymfocytovej odpovede a ku zníženiu produkcie protilátok. Existujú dôkazy o chronickom strese matky a nutričnom deficite, ktorý súvisí s nutričnými požiadavkami matky a plodu.
Estrogénové a progesterónové receptory v gingíve by okrem iných faktorov vysvetľovali zvýšenú odpoveď ďasien na plak počas tehotenstva. Tkanivá ďasien sú ovplyvňované fyziologickými zmenami v sérových koncentráciách ženských pohlavných hormónov počas gestácie, čo spôsobuje určitý stupeň gingiválneho edému a zápalu ďasien u približne 50% tehotných žien. Dochádza tiež ku zvýšenej gingiválnej kapilárnej permeabilite a následnému zvýšeniu prietoku krevikulárnej tekutiny. Zvýšené hladiny progesterónu podporujú vývin. Okolo 8. mesiaca tehotenstva môže nastať dentálna hypermobilita, ktorá však neskôr ustúpi. V boji proti periodontálnym ochoreniam sú najdôležitejšie zápalové a imunitné reakcie organizmu hostiteľa. Množstvo periodontálnych ochorení vzniká práve v dôsledku zmeny subgingiválnej mikroflóry, ktorá sa počas gravidity vyznačuje zvýšenou prítomnosťou mikroorganizmov, ako napríklad Porphyromonas gingivalis.
Ako prebiehal výskum?
Štúdia bola vykonaná v zdravotnom stredisku po schválení etickou komisiou a vedeckým výborom podľa zásad Helsinskej deklarácie o experimentovaní na ľudských subjektoch. Táto štúdia sa zameriavala na ženy, ktoré spĺňali nasledujúce kritériá: tehotné ženy, prvorodičky, no i ženy, ktoré mali za sebou jeden a viac pôrodov, bez prítomnosti systémového ochorenia, vek 18-40 rokov, normálny priebeh tehotenstva, bez užívania drog, tabaku, alkoholu, viac ako 20 zubov, určitý stupeň zápalu ďasien alebo parodontitídy (krvácanie pri sondovaní alebo pri sondáži s hĺbkou >3 mm). Takýmto spôsobom bolo vybraných 374 žien. Všetky sa najprv zúčastnili úvodného vyšetrenia. Na základe toho sa vytvorila skupina 100 žien, ktoré pokračovali vo výskume. Ďalšie štyri ženy boli vylúčené (z dôvodu interupcie). Konečná vzorka štúdie tak pozostávala z 96 žien. Vyšetrenia sa uskutočňovali v 8.-10. tehotenskom týždni, v 21.-23. týždni a 34.-36. týždni tehotenstva, následne aj 3.-6. týždeň po pôrode. Počiatočné meranie sa považovalo za referenčné. Všímali si gingiválny index Ainama & Baya, index plaku O’Learyho a na zaznamenanie hĺbok sondovania používali sondu PUNC 15 PCR.
Výsledky
Zistilo sa, že index plaku sa v priebehu tehotenstva zvýšil najmä v posledných štádiách tehotenstva o 3,6% z pôvodnej hodnoty. Po pôrode sa hodnota indexu znížila o 0,8%. Gingiválny index počas tehotenstva narástol z 56,7% na 74,5%, po pôrode sa však znížil o 15,2%. Index hĺbky sondovania narástol zo 17,6% na 31,1%, avšak ku koncu tehotenstva po pôrode klesol o 10%, čo je aj tak omnoho viac než pôvodná hodnota na začiatku tehotenstva.
Záver
V priebehu výskumu sa zistilo, že všetky tri sledované parametre mali najvyššiu hodnotu v posledných štádiách tehotenstva. Po pôrode sa index plaku a gingiválny index vrátili približne na pôvodnú hodnotu. Hoci index hĺbky sondovania po pôrode tiež poklesol, jeho percentuálna hodnota bola aj tak vyššia v porovnaní s hodnotou na začiatku gravidity. Tehotným ženám sa preto odporúča dodržiavať prevenciu orálneho zdravia, chodiť pravidelne na dentálnu hygienu a preventívne prehliadky, aby sa predišlo zvýšenému riziku ochorení parodontu.
Zdroje:
- https://pubmed.ncbi.nlm.nih.gov/28538740/
- https://pubmed.ncbi.nlm.nih.gov/32385886/
- https://pubmed.ncbi.nlm.nih.gov/24164645/